Thorenburger Landtagsabschied (6./13. Januar 1568)
edition published: 2015
availability: Herzog August Bibliothek Wolfenbüttel (copyright information ) (http://diglib.hab.de/?link=012)

Nos Joannes Secundus[^1] Dei gratia electus Rex Hungarię, Dalmatię, Croatię etc. Memorie commendamus per [EOE 2, S. 338 und Armgart, S. 84: par.] pr[ese]ntes q[uod] fideles n[ost]ri D[omi]ni Regnicole Nobiles partium Regni n[ost]ri hungarię,[^2] Necnon trium Nationum Tranſſ[ylva]nie, Nobiles v[ideli]c[e]t Siculi atq[ue] Saxones[^3] noſtram venien[tes] in p[rese]ntiam exhibuerunt Nobis et preſentaueru[n]t infraſcriptos Articulos, in comicijs partialibus in hoc oppido n[ost]ro Thorda[^4] ad feſtum Epiphaniar[um] d[omi]ni p[ro]xime tranſactum ex edicto et mandato n[ost]ro celebrat[is], paribus eorum votis concluſos. Supplican[tes] Nobis humillime, vt Nos eoſdem Articulos, ratos, gratos et acceptos haben[tes] clementer confirmare dignaremur. Quorum quidem Articulorum tenor talis eſt.

[^1: Johann II. Sigismund Zápolya war seit 1540 gewählter König (rex electus) Ungarns und seit 1556 Fürst von Siebenbürgen (princeps Transylvaniae). Vgl. Géza Pálffy: A Magyar Királyság és a Habsburg Monarchia a 16. században. [Das Königreich Ungarn und die Habsburg-Monarchie im 16. Jahrhundert.] Budapest, 2011 (História Könyvtár Monográfiák 27), S. 66-67, 69-71, 75, 103; Géza Pálffy: A tizenhatodik század története. [Die Geschichte des 16. Jahrhunderts]. Budapest, 2000 (Magyar Századok), S. 96, 109.]

[^2: Gemeint sind die Vertreter der ungarischen Komitate, die zur Herrschaft von Johann II. Sigismund gehörten (Partes adnexae Hungariae). Vgl. Géza Pálffy: A tizenhatodik század története. [Die Geschichte des 16. Jahrhunderts]. Budapest, 2000. (Magyar Századok) S. 92-93, 95-96.]

[^3: Die drei nationes im siebenbürgischen Landtag waren die Vertreter des ungarischen Adels der Komitate sowie die kollektiv privilegierten Szekler und Sachsen. Vgl. Géza Pálffy: A tizenhatodik század története. [Die Geschichte des 16. Jahrhunderts]. Budapest, 2000. (Magyar Századok) S. 109-115.; Zsolt Trócsányi: Az Erdélyi Fejedelemség korának országgylései. (Adalékok az erdélyi rendiség történetéhez). [Die Landtage der Zeit des Fürstentums Siebenbürgen. (Beiträge zur Geschichte der Ständeordnung in Siebenbürgen)] Budapest 1976 (Értekezések a Történettudományok Körébl. Új Sorozat 76), S. 28-33; Armgart S. 84, Fußnote 3.]

[^4: Thorenburg, ungarisch Torda, im Dialekt der Siebenbürger Sachsen Torembrich, heute Turda in Rumänien, war der Versammlungsort des Landtages und Sitz eines Komitats in Mittelsiebenbürgen. Vgl. Armgart S. 84. Fußnote 4.]

Az erdélyországbeli három nemzettől magyar- országbeli atyánkfiaival egyetemben való végezéseink, melyeket végeztünk ez mostani rész szerint való gyűlésünkben, kit urunk ő- felsége az elmúlt vízkereszt napjára tétetett [Nat. A. Herm. Inv. 35 Nr. 32, S. 18: tetetet; EOE 2, S. 338 und Armgart, S. 84: tétetett.] vala ide Tordára 1568 esztendőben.

15. Felségednek alázatosan jelentjük, sokan vannak az felséged országában, kik az oláh püspöknek, melyet felséged kegyelmességéből az püspökségnek tisztére választott,[^5] nem engednek, hanem az régi papoknak és azoknak tévelygéseinek engedvén ellenek állnak őtet az ő tisztébe [tijztibe, nicht als „ij” geschrieben. Nat. A. Herm. Inv. 35. Nr. 32, S. 22: tijztiben (Genitiv statt Akkusativ).] elő nem bocsátják, könyör- günk [Nat. A. Herm. Inv. 35. Nr. 32, S. 22: keonijorgeonk.] felségednek, hogy felséged orzagawal az előbbi végezése szerint[^6] az Evangéliomnak kegyelmesen engedjen [Nat. A. Herm. Inv. 35. Nr. 32, S. 22: Engegijen.] előmenetelt, És ez ellen való vak- merő bátorkodókat büntesse meg.

[^5: Gemeint ist der calvinisch gesinnte rumänische Bischof Georg (Gheorghe din Sîngeorgiu), den Johann II. Sigismund 1566 als geistliches Oberhaupt der größtenteils orthodoxen Rumänen eingesetzt hatte; vgl. Suttner, Staaten, S. 95f.; Armgart, S. 82, Anm. 6.]

[^6: Es geht hier um die Beschlüsse der folgenden Landtage: Thorenburg, März 1566 (vgl. EOE 2, S. 302f.) und Hermannstadt, November 1566 (vgl. EOE 2, S. 326f.), Vgl. Mihály Balázs: „A hit ... hallásból lészön”. Megjegyzések a négy bevett vallás intézményesüléséhez a 16. századi Erdélyben. [„Glauben … entsteht durch das Hören”. Bemerkungen zum Institutionalisieren der vier akzeptierten Religionen im 16. Jahrhundert in Siebenbürgen]. In: Pál Fodor – Géza Pállfy – István György Tóth (Hg.): Tanulmányok Szakály Ferenc emlékére. [Aufsätze zum Gedenken von Ferenc Szakály] Budapest 2002, S. 51-74, hier: 52-53.]

22. [Bei Teutsch, S. 94. gezählt als Artikel 14, in EOE 2, S. 343 ohne Artikel-Nummer.] Urunk ő felsége miképpen ennek előtte való gyűléseiben országával közönséggel az religio dolgáról [Handschrift Nat. A. Herm. Inv. 35. Nr. 32, S. 24: dolgabol.] végezett,[^7] azonképpen mostan és ez jelen való gyűlésébe azont erősíti, tudniillik hogy minden [„o” über dem Wort, warscheinlich als Korrektur, hinzugefügt.] helyeken, az prédikátorok az evangéliumot prédikálják hirdessék, ki-ki az ő értelme szerint, És az község ha venni akarja, jó, ha nem pedig senki kényszerítéssel ne kényszerítse [EOE 2, S. 343: készerítse. Armgart, S. 54: kényerítse.] az ő lelke azon meg nem nyugodván. de oly prédikátort [In der Leithandschrift getrennt geschrieben: predi katort.] tarthaſſon, akinek tanítása őneki tetszik. Ezért pedig senki az Super- intendensek közül, ſe egyebek a prédikátorokat meg ne bánthassa, Ne szidalmaztassék senki az religióért senkitőlſenkijtewl, az előbbi constitutiók szerint,[^8] es Nem engedtetik ez senkinek, hogy senkit fogsággal, avagy helyéből való privá- lással [Entlassung aus dem Amt.] fenyegessen az tanításért. Mert az hit Iſtennek ajándéka, ez hallásból lészön, mely hallás Iſtennek igéje által vagyon.[^9]

[^7: Es geht hier um die Beschlüsse der folgenden Landtage: Thorenburg, März 1566 (vgl. EOE 2, S. 302f.) und Hermannstadt, November 1566 (vgl. EOE 2, S. 326f.), Vgl. Mihály Balázs: „A hit ... hallásból lészön”. Megjegyzések a négy bevett vallás intézményesüléséhez a 16. századi Erdélyben. [„Glauben … entsteht durch das Hören”. Bemerkungen zum Institutionalisieren der vier akzeptierten Religionen im 16. Jahrhundert in Siebenbürgen]. In: Pál Fodor – Géza Pállfy – István György Tóth (Hg.): Tanulmányok Szakály Ferenc emlékére. [Aufsätze zum Gedenken von Ferenc Szakály]. Budapest 2002, S. 51-74, hier: 52-53.]

[^8: Es geht hier um die Beschlüsse der folgenden Landtage: Thorenburg, März 1566 (vgl. EOE 2, S. 302f.) und Hermannstadt, November 1566 (vgl. EOE 2, S. 326f.), Vgl. Mihály Balázs: „A hit ... hallásból lészön”. Megjegyzések a négy bevett vallás intézményesüléséhez a 16. századi Erdélyben. [„Glauben … entsteht durch das Hören”. Bemerkungen zum Institutionalisieren der vier akzeptierten Religionen im 16. Jahrhundert in Siebenbürgen]. In: Pál Fodor – Géza Pállfy – István György Tóth (Hg.): Tanulmányok Szakály Ferenc emlékére. [Aufsätze zum Gedenken von Ferenc Szakály]. Budapest 2002, S. 51-74, hier: 52-53.]

[^9: Ergo fides ex auditu, auditus autem per verbum Christi. Röm 10,17. Zweifelsohne zeigt sich an dieser Stelle die Wirkung der Lehre Martin Luthers auf die Reformation in Siebenbürgen. Der Landtagsabschied enthält hier eine theologische These, eine Textart, die sich nicht oft in „staatlichen“ Dokumenten findet. Es geht hier also nicht wie in anderen Fällen um den Frieden des Königreiches (pro qiete regni), sondern um die Freiheit der Predigt des Evangeliums. Im Text ist expressis verbis nur von dieser Freiheit sowie indirekt vom Sieg der Reformation die Rede, nicht aber von den vier „akzeptierten Konfessionen“ (recepta religio). Vgl. Mihály Balázs: „A hit ... hallásból lészön”. Megjegyzések a négy bevett vallás intézményesüléséhez a 16. századi Erdélyben. [„Glauben … entsteht durch das Hören”. Bemerkungen zum Institutionalisieren der vier akzeptierten Religionen im 16. Jahrhundert in Siebenbürgen]. In: Pál Fodor – Géza Pállfy – István György Tóth (Hg.): Tanulmányok Szakály Ferenc emlékére. [Aufsätze zum Gedenken von Ferenc Szakály]. Budapest, 2002, S. 51-74. Hier: 62-66.]

Nos Igitur premiſſa supplicatione fidelium N[ost]rorum dominorum Regnicolarum, Nostrę modo quo ſupra porrecta Ma[ies]t[a]ti Regia benignitate exaudita et clementer admiſſa, preſcriptos Articulos ac omnia et ſingula [Fehlt EOE 2, S. 344 und Armgart, S. 85.] in eiſdem contenta, acceptamus, app[ro]bamus, ratificamus et clementer confirmamus atq[ue] tam Nos ipſi obſervabimus, q[uam] per alios quoſlibet quorum Intereſt vel [Nat. A. Herm. Inv. 35. Nr. 32, S. 25: sive.] Intererit obſ[er]uari faciemus. Datum in dicto [Fehlt in Nat. A. Herm. Inv. 35. Nr. 32, S. 25.] oppido n[ost]ro Thorda feria tertia in octauis vi[delice]t preſcripti feſti Epiphaniar[um] domini. Anno Eiuſdem Milleſimo quingenteſimo Sexageſimo Octauo.

EOE 2 Szilágyi Sándor Erdélyi országgyülési emlékek, Bd. 2: 1556 sept-1576 jan Budapest 1876 MHH.E
Suttner, Staaten Suttner Ernst Christoph Staaten und Kirchen in der Völkerwelt des östlichen Europa. Entwicklungen der Neuzeit Freiburg (Schweiz) 2007 StOeFr 49